Broj vatrogasaca smanjen je prošle godine u desetak zemalja članica Evropske unije uprkos rastućem riziku od požara izazvanih klimatskim promenama, pokazala je analiza Evropske konfederacije sindikata (EKS)
Tek objavljeni podaci Eurostata pokazuju da je 2023. godine u Evropskoj uniji bilo 362.400 vatrogasaca, što je bilo više za 3.200 u odnosu na 2022. godinu. Međutim, naličje te brojke otkriva zabrinjavajuće smanjenje vatrogasnih službi u 12 država članica – većini zemalja za koje je Eurostat objavio podatke. Ovo otkriće dodatno problematizuje činjenica da su na toj listi i države koje su 2023. doživele velike požare, kao što su Grčka, Italija i Kipar. Smanjenje vatrogasnih službi se takođe poklopilo sa drugom najtoplijom godinom zabeleženom u evropskoj istoriji.
Drugu godinu zaredom smanjen je broj vatrogasaca u Nemačkoj, Mađarskoj, Rumuniji i Švedskoj ukazuje Evropska konfederacija sindikata (EKS) i poziva EU i zemlje članice da ne pogoršavaju situaciju vraćanjem na štednju.
Evropska komisija je nedavno objavila da otvara “proceduru prekomernog deficita” za četvrtinu država članica, što može da ih gurne u nova smanjenja potrošnje. EKS ukazuje da bi umesto toga, “EU trebalo da investira u pravednu tranziciju ka zelenoj ekonomiji, koja bi obezbedila da se države uhvate u koštac sa klimatskim promenama, istovremeno stvarajući kvalitetna radna mesta i pravilno finansirajući naše javne usluge”.
Reagujući povodom ovih nalaza generalna sekretarka EKS-a Ester Linč je prošlog petka rekla da je neodgovorno smanjivati broj vatrogasaca u vreme kada klimatska kriza povećava rizike od požara.
![](https://nezavisnost.org/wp-content/uploads/2024/08/Pozar-i-vatrogasci-foto-Youtube.jpg)
„Ova smanjenja dovode u opasnost bezbednost javnosti, naše životne sredine i sigurnost preostalih vatrogasaca, od kojih se sada očekuje da se nose sa češćim i ozbiljnijim požarima sa manje sredstava i manje odmora. Lideri EU ne mogu tvrditi da su posvećeni čuvanju Evrope od povećanog rizika od požara dok guraju zemlje ka merama štednje koje ostavljaju javne službe nedovoljno osoblja. Klimatska kriza zahteva od nas da povećamo javne investicije kako bismo pravilno finansirali naše usluge i obezbedili zelenu ekonomiju koja stvara kvalitetna radna mesta”, naglasila je Linč.
Generalni sekretar Evropske federacije sindikata javnih službi (EPSU) Jan Viljem Gudrijan smatra da se broj vatrogasaca samnjuje u kritičnom trenutku, kada klimatske promene povećavaju broj požara, što ljude dovodi u direktnu opasnost.
Prema njegovima rečima, danas su vatrogasci suočeni sa šumskim požarima čak i zimi, kao u Švedskoj: “Nešto što nikada ranije nije viđeno. Nedavni porast broja požara i poplava širom Evrope nije samo prirodna katastrofa, već su ih izazvali ljudi. Znatnim smanjenjem radne snage vlade onemogućavaju da se ove katastrofe obuzdaju ili zaustave što uzrokuje povećanu izloženost malobrojnih vatrogasaca koji su sve više angažovani”.
Priredio S. R.